HetaHelp-uutiskirje: Jaksotyö
3/2018

Jaksotyö
henkilökohtaisen avustajan työsuhteessa

Tiivistetysti jaksotyöstä

Mahdollistaa vapaamman työtuntien sijoittamisen.
Jakson pituus voi olla 2 tai 3 viikkoa ja jakson enimmäistyöaika vastaavasti 80 tai 120 tuntia.
Säännöllisen työajan puitteissa työnantaja voi määrätä 10 tunnin työvuoron ja yötyössä 12 tunnin työvuoron. Sovittaessa työvuoron pituus voi olla enintään 15 tuntia.
Säännöllisessä työajassa ei ole jaksotyössä 48 tunnin viikkotyöajan rajoitusta.
Jaksotyössä on mahdollista sopia säännöllisestä työajasta poikkeamisesta eli vuorokautisen työajan pidentämi- sestä enintään 48 tuntiin ja matkan ajan työaikajärjestelyistä samankaltaisesti kuin yleistyöajassa. Tällöin myös rajoitukset ovat samankaltaiset kuin yleistyöajassa.
Jaksotyössä ei synny vuorokautista tai viikoittaista ylityötä. Ylityötä kertyy ainoastaan jaksoittain.
Jaksotyötä ei ole pakko ottaa käyttöön.

Yleistä

Uudessa 1.2.2018 voimaan tulleessa työehtosopimuk- sessa on kaksi työaikamuotoa: yleis- ja jaksotyöaika. Aikaisemmin oli yksi. Yleistyöaika vastaa sisällöltään ai- emman työehtosopimuksen työaikaa koskenutta 5 §:ää. Yleistyöajassa työaika on mahdollista järjestää myös kes- kimääräisenä, 2-8 viikon tasoittumisjaksoissa. Siihen ei ole tullut muutoksia.

Yleistyöajan tasoittumisjaksot ovat kuitenkin eri asia kuin jaksotyö. Juuri näiden työaikamuotojen eroavai- suuksia käsitelläänkin tässä uutiskirjeessä. Lisäksi käy- dään läpi, mitä jaksotyön säännöllinen työaika tarkoittaa, ja milloin ja millä edellytyksillä säännöllisestä työajasta voidaan poiketa. Jaksotyön olemassaolo antaa työnanta- jalle lisämahdollisuuden työajan järjestämiseen niin, että henkilökohtainen apu toteutuu itselle mahdollisimman parhaiten sopivalla tavalla. Jaksotyöhön ei kuitenkaan ole pakko siirtyä.

Jos työnantaja ei aiemmin ole järjestänyt työaikaa keski- määräisenä tasoittumisjaksoittain kannattaa ennen jak- sotyöhön siirtymistä huomioida, että sekä jaksotyössä että tasoittumisjaksoja käytettäessä työvuoroluettelo on aina tehtävä kerrallaan koko jaksolle tai tasoittumisjak- solle. Näin työvuorot on tiedettävä pidemmälle eteen- päin.

Jaksotyön säännöllinen työaika

Jakson työaikaa järjestettäessä kannattaa aivan ensim- mäiseksi kiinnittää huomiota siihen, onko työaika mah- dollista järjestää jakson säännöllisen työajan mukaisesti, vai tarvitaanko työajan järjestämiseen työehtosopimuk- sen 5 §:n 2.2 kohdan mukaisia joustoja eli muun muassa mahdollisuutta sopia vuorokautisen työajan pidentämi- sestä. Tässä uutiskirjeessä käsitellään ensin työajan jär- jestämistä jaksotyön säännöllisen työajan puitteissa ja tä- män jälkeen säännöllisestä työajasta poikkeamista siten, että siitä sovitaan työntekijän kanssa. Kannattaa huomi- oida, että säännöllisestä työajasta poikkeamista koskevia määräyksiä ei tarvita, jos työvuoron pituus on enintään 15 tuntia, eikä mahdollisuutta poiketa vuorokausi- ja viik- kolevosta matkan ajaksi matkan ajan työaikamääräysten mukaisesti tarvita. Tällöin työajan järjestäminen on läh- tökohtaisesti yksinkertaisempaa ja rajoituksia on vähem- män kuin tasoittumisjaksojärjestelmässä.

Jakson pituus ja jakson enimmäistyöaika

Jaksotyössä työaika järjestetään jaksoa kohden. Työviikon pituudelle ei ole asetettu jaksotyön säännöllisen työajan puitteissa varsinaista rajoitusta. Työnantajan on kuiten- kin huolehdittava siitä, että viikkolepo sekä keskimäärin viisipäiväinen työviikko toteutuvat työehtosopimuksen mukaisesti. Viikkotyöaikaa rajaa myös työvuorojen enim-

mäispituus (sovittaessa 15 tuntia). Työehtosopimus mah- dollistaa kahden (2) ja kolmen (3) viikon pituisten jak- sojen käyttämisen. Kahden viikon jaksossa työtä voi olla enintään 80 tuntia ja kolmen viikon jaksossa enintään 120 tuntia.

Työvuoron pituus

Jaksotyössä työnantajalla on mahdollisuus määrätä enin- tään 10 tunnin pituinen työvuoro ilman sopimista.

	ma	ti	ke	to	pe	la	su	yhteensä	
viikko 1	15 h (sovittu)	15 h (sovittu)	10 h (määrätty)	10 h (määrätty)	10 h (määrätty)	10 h (määrätty)		70 h	
viikko 2				10 h (määrätty)	13 h (sovittu)			23 h	
viikko 3		10 h (määrätty)		13 h (sovittu)	4 h (määrätty)			27 h	
								= 120 h	

Yleistyöajassa on aina sovittava työntekijän kanssa yli 8 tunnin pituisesta työvuorosta. Yövuorossa määräämisoi- keus on jaksotyössä 12 tuntiin saakka. Yövuorolla tarkoi-

Jaksotyössä työaika voi siis jakautua jakson sisällä epäta- saisemmin kuin yleistyöajan tasoittumisjaksoja käytettä- essä. Tasoittumisjaksojen sisällä minkään kalenteriviikon työaika ei saa ylittää 48 tuntia (ilman että kyse olisi vii- koittaisesta ylityöstä). Tätä rajoitusta ei ole jaksotyössä säännöllisen työajan puitteissa. Jos sovitaan vuorokauti- sen työajan pidentämisestä eli poiketaan säännöllisestä työajasta, tulee tällöin kuitenkin 48 tunnin viikkotyöaika- rajoitusta noudattaa myös jaksotyössä. Tästä kerrotaan

tetaan työvuoroa, josta vähintään kolme tuntia ajoittuu klo 23.00 ja klo 6.00 väliselle ajalle.

Jaksotyössä on säännöllisen työajan puitteissa lisäksi mahdollista sopia työntekijän kanssa 15 tunnin pituisesta työvuorosta.

Työnantajan on huolehdittava siitä, että vuorokausilepo (9 tuntia jaksotyön säännöllisessä työajassa) toteutuu.

Työntekijän säännöllinen työaika voitaisiin kolmen viikon jaksossa järjestää esimerkiksi seuraavasti (sulkuihin on merkitty, onko työvuoro sellainen, jonka työnantaja on voinut määrätä vai sellainen, josta on tullut työnantajan ja työntekijän välillä sopia):

tarkemmin jäljempänä. Silloin kun henkilökohtaisen avun tarve jakautuu epätasaisesti, saattaa jaksotyöhön siirtymi- nen helpottaa työaikojen järjestämistä.

Jaksotyön ja tasoittumisjaksojen keskeisimmät erot

Seuraavaan taulukkoon on koottu keskeisimmät erot jak- sotyön ja tasoittumisjaksojen välillä:

	JAKSOTYÖ	TASOITTUMISJAKSOT	
Työviikon pituus	SÄÄNNÖLLINEN TYÖAIKA: Ei suo-
ranaista rajoitusta, mutta viikko- ja vuorokausilepo sekä työvuoron enimmäispituus säännöllisessä työ- ajassa rajaavat. Työviikon pituus voi olla yli 48.

SÄÄNNÖLLISESTÄ TYÖAJASTA POIKKEAMINEN SOPIMALLA: Tällöin
myös jaksotyössä 48 h matkoja lu-
kuun ottamatta	48 h, jos käytössä ovat tasoittumis- jaksot, muussa tapauksessa 40 h

(matkan ajalla mahdollista poiketa)	
Työnantajan määräämän työvuoron enimmäispituus	10 h
12 h yövuorossa	8 h	
Jaksojen pituus	2 tai 3 viikkoa	2-8 viikkoa	
Ylityön kertyminen	jaksoittain	tasoittumisjaksoittain, viikoittain ja vuorokausittain	

Jaksotyössä ei ole mahdollistettu niin pitkiä jaksoja kuin tasoittumisjaksoissa. Jos työnantaja on käyttänyt pidem- piä tasoittumisjaksoja työajan järjestämiseen, ja tästä on rutinoitunut järjestelmä, ei jaksotyöhön siirtyminen välttämättä palvele työnantajaa. Jos käytössä on ollut ta- soittumisjakso, joka on ollut korkeintaan yhtä pitkä kuin jaksotyön jakso, tuo jaksotyöhön siirtyminen sen sijaan työnantajalle selvästi etuja. Jaksotyössä ei ole lähtökoh- taisesti mitään sellaista rajoitusta, jota ei olisi myös kes- kimäärin järjestetyssä yleistyöajassa. Sen sijaan jakso- työssä on säännöllisen työajan puitteissa huomattavasti vähemmän rajoituksia kuin yleistyöajassa.

Ylityön kertyminen jaksotyössä

Usein kunnat suhtautuvat kielteisesti ylityön korvaami- seen. Työnantajalla on kuitenkin aina velvollisuus korva- ta työntekijälle ylityö riippumatta siitä, korvaako kunta tästä aiheutuvat kustannukset vastaavasti työnantajalle. Etenkin silloin, kun kyse on ollut yllättävästä tilanteesta, pitäisi kunnan toki huomioida asiakkaan etu. Ylityön vält- täminen on usein mahdotonta äkillisissä sijaistilanteissa tai vaikkapa junien myöhästellessä.

Jaksotyössä ylityön syntyminen on harvinaisempaa kuin yleistyöajassa. Täyttä työaikaa tekevän työntekijän koh- dalla ylityön kertyminen saattaa jaksotyössä estyä, jos työnantaja ja työntekijä sopivat jakson työvuoroluette- lon muuttamisesta. Jos työntekijän yksittäinen työvuoro yllättäen venyy suunniteltua pidemmäksi, on mahdollis- ta työntekijän tähän suostuessa sopia, että jonkin toisen päivän työvuoroa saman jakson sisällä vastaavasti lyhen- netään niin, että jakson enimmäistyöaika ei ylity. Yleis- työajassa arvioidaan ylityön syntyminen vuorokausittain, viikoittain ja tasoittumisjaksoittain. Jaksotyössä ylityötä kertyy sen sijaan ainoastaan jaksoittain. Näin yhden yk- sittäisen työvuoron venyminen yli kahdeksan (8) tunnin tai sovitun tätä pidemmän työvuoron ei automaattisesti johda ylityön syntymiseen, jos jakson enimmäistyöaika ei samalla ylity. Erityisesti osa-aikaiselle työntekijälle kertyy jaksotyössä ylityötä näin selvästi harvemmin kuin yleis- työajassa, kun päivittäistä ja viikoittaista ylityötä ei synny.

Seuraavasta esimerkkitaulukosta ilmenee, miten osa-ai- kaiselle työntekijälle (90 h/3 viikon jaksossa tai tasoittu- misjaksossa) syntyy ylityötä jaksotyössä sekä tasoittumis- jaksoja käytettäessä tilanteessa, jossa yhden työvuoron pituus ylittää työvuoroluettelossa sovitun.

	ma	ti	ke	to	pe	la	su	viikon tunnit	kertynyt ylityö	
viikko 1 suunniteltu	8	8	8	8	8	8		48		
viikko 1 toteutunut	8	8	8	12	8	8		52	TASOITTUMISJAKSO: 4 h
(48 tunnin raja ylittyy)

JAKSOTYÖ: 0	
viikko 2 suunniteltu	5	5	5	5				20		
viikko 2 toteutunut	5	5	5	5				20	TASOITTUMISJAKSO: 0

JAKSOTYÖ: 0	
viikko 3 suunniteltu	5	5	4	4	4			22		
viikko 3 toteutunut	5	5	4	4	4			22	TASOITTUMISJAKSO: 0

JAKSOTYÖ: 0	

Työn määrä yhteensä 94 h. Tasoittumisjakson ylityöt yhteensä 4 h. Jaksotyön ylityöt yhteensä 0 h.

Viikolla 1 tasoittumisjaksojärjestelmässä työntekijälle syntyy 4 tuntia ylityötä, sillä 48 tunnin viikoittainen enimmäistyöaika ylittyy. Jaksotyössä ei synny viikoittaista ylityötä lainkaan. Koska jakson tuntimäärä 94 tuntia ei ylitä enimmäistuntimäärää (esimerkissä 120 tuntia), ei ylityötä näin jaksotyössä synny lainkaan. Jaksotyössä viikolla 2 syntyneet ylimääräiset 4 työtuntia korvataan näin lisätyönä, tasoittumisjaksojärjes- telmässä taas ylityönä.

Säännöllisestä työajasta poikkeaminen työnte- kijän suostumuksella

Työehtosopimuksessa on mahdollistettu säännöllisestä työajasta poikkeaminen jaksotyössä samankaltaisesti kuin yleistyöajassa. Tämä tarkoittaa sitä, että myös jaksotyös- sä on mahdollista sopia työntekijän kanssa vuorokauti- sen työajan pidentämisestä enintään 48 tuntiin saakka. Matkan ajalla vuorokautisesta työajoista ja lepoajoista voidaan poiketa tätä enemmänkin. On tärkeää huomata, että työnantajan on tällöin noudatettava samoja sopimus- edellytyksiä kuin yleistyöajassa. Vuorokautisesta työajasta poikkeamista työntekijän suostumuksella koskevat mää- räykset löytyvät työehtosopimuksen 5 §:n 2.2. -kohdasta.

Vuorokautisen työajan pidentäminen enintään 16 tuntiin

Koska jaksotyössä säännöllisen työajan puitteissa työn- antaja ja työntekijä voivat sopia enintään 15 tunnin pitui- sesta työvuorosta, ei yleensä ole tarvetta sopia työajasta työehtosopimuksen 5 §:n 2.2.1 -kohdan mukaisesti. Tämä ei yleensä ole myöskään tarkoituksenmukaista, sillä edel- lytykset työvuorojen järjestämiselle ja sijoittamiselle ovat tällöin tiukemmat. Jos työnantaja kuitenkin tarvitsee jak- sotyössä 16 tunnin pituisia työvuoroja, voivat työnantaja ja työntekijä sopia niistä, kunhan työehtosopimuksessa määritellyt sopimisedellytykset täyttyvät. Edellytykset ovat samankaltaiset kuin yleistyöajassa:

työajan on tasoituttava säännölliseen työaikaan eli 80 tuntiin 2 viikon jaksossa tai 120 tuntiin 3 viikon jak- sossa
työviikon työaika ei saa ylittää 48 tuntia
työntekijällä on oltava mahdollisuus työaikaan sijoit- tuviin tavanomaisiin päivittäisiin aterioihin (aamiai- nen, lounas, päivällinen, iltapala) ja kahvitaukoihin (myös säännöllisen työajan puitteissa työntekijälle on toki annettava ruokatauko ja kahvitauot)
työntekijälle on järjestettävä mahdollisuus vähintään puolen tunnin ulkoiluun siten, että hän on tarvittaes- sa puhelimitse hälytettävissä lyhyellä ajalla avustami- seen, jos työvuon pituus on yli 10 tuntia, se sijoittuu pääosin päiväaikaan eikä työvuoro muutoin ole sisäl- tänyt ulkona liikkumista
yöaikaan työntekijällä on oltava mahdollisuus nukkua, mutta työntekijän tulee olla tarvittaessa kuitenkin käytettävissä välttämättömiin avustustoimiin
jos työvuoron pituus on 12 tuntia tai enemmän, on työvuoron edellä ja sen jälkeen oltava vähintään 12 tunnin vuorokausilepo ja neljän peräkkäisen 12 tun- nin työvuoron jälkeen vähintään 33 tunnin yhdenjak- soinen vapaa.

Työviikon pituudesta kannattaa huomioida, että 48 tunnin rajoitus koskee jakson sisällä niitä kalenteriviikkoja, joille

työehtosopimuksen 5 §:n 2.2.1 -kohdan mukaisesti sovi- tut pidemmät työvuorot sijoittuvat.

Kun säännöllisestä työajasta poiketaan työntekijän suos- tumuksella, on työntekijälle annettava vähintään kah- deksan (8) tunnin keskeytymätön vuorokausilepo. Jakso- työn säännöllisessä työajassa vuorokausilevon on oltava yhdeksän (9) tuntia. Näin ollen, jos vuorokausilevon pi- tuudeksi halutaan kahdeksan tuntia, sopiminen työehto- sopimuksen 5 §:n 2.2.1 -kohdan mukaisesti voi joissakin tapauksissa olla mielekästä myös silloin, kun työvuoron pituus on alle 12 tuntia. Sopiminen 12 tunnin työvuorosta edellyttää 5 §:n 2.2.1 -kohdan mukaisesti, että työvuoron edellä ja jälkeen on 12 tunnin vuorokausilepo, joten 12–15 tunnin työvuorosta sopiminen kannattaa joka tapaukses- sa yleensä tehdä jakson säännöllisen työajan puitteissa.

Vuorokautisen työajan pidentäminen yli 16 tuntiin ja vuorokausilevon siirtäminen

Työnantaja saattaa myös jaksotyössä tarvita mahdollisuu- den sopia yli 16 tunnin työvuorosta työntekijän kanssa. Sopimisedellytykset ovat myös tällöin samat kuin yleis- työajassa. Edellisen luettelon kohtia 1-5 pitää noudattaa, minkä lisäksi on noudatettava seuraavia sopimisedellytyk- siä:

Työvuoron pituus saa olla korkeintaan 48 tuntia
16 tuntia ylittävää työvuoroa voi välittömästi edeltää korkeintaan kaksi työvuoroa, ja ennen työvuoroa ole- van vapaan on oltava vähintään 12 tuntia. Vuoroa on seurattava välittömästi vähintään 33 tunnin vapaa.

Jos tällainen sopimus vuorokautisen työajan pidentämi- sestä on tarkoitettu olemaan voimassa yli yhden jakso- työn jakson, on se tehtävä kirjallisesti. Sopimukseen on tällöin merkittävä, kuinka monta yli 16 tunnin työvuoroa työntekijälle tulee kunkin työvuoroluettelon kuluessa ja miten työaika tasataan. Jos työajan pidentäminen koskee vain yhtä jaksotyön jaksoa, käy kirjallisesta sopimuksesta myös molempien osapuolten etukäteen hyväksymä ja al- lekirjoittama työvuoroluettelo. Jos sopimus yli 16 tunnin työvuoroista on tehty toistaiseksi, voidaan se molemmin puolin irtisanoa yhden kuukauden irtisanomisajalla.

Vuorokautisesta työajasta ja lepoajoista poikkeami- nen matkojen aikana

Työehtosopimukseen on otettu samankaltaiset määräyk- set mahdollisuudesta sopia vuorokautisesta työajasta ja lepoajoista poikkeamisesta toiselle paikkakunnalle tai ulkomaille suuntautuvan matkan ajaksi kuin yleistyöajas- sa. Koska jaksotyö työaikamuotona eroaa yleistyöajasta, poikkeavat työajan tasoittumista koskevat määräykset kuitenkin jonkin verran yleistyöajan vastaavista.

Vuorokautisesta työajasta ja lepoajoista voidaan matkan ajaksi poiketa enintään 30 vuorokauden pituiseksi ajak-

si. Jos avustajan työaika on 24 tuntia vuorokaudessa ja avustamisesta vastaa kokonaisuudessaan yksi avustaja, voidaan vuorokautisesta työajasta ja lepoajoista poiketa enintään 16 vuorokauden pituiseksi ajaksi. Jakson enim- mäistyöaika voidaan matkan aikana ylittää, kunhan työ- aika tasoittuu keskimääräiseen jakson enimmäistyöaikaan jäljempänä selostettavalla tavalla.

Sopimisedellytykset ovat samat kuin yleistyöajassa. Ennen sopimista kannattaa sopimisedellytykset kerrata työehtosopimuksen 5 §:n 2.2.3 -kohdasta. Kannattaa huo- mioida, että sopimus on tehtävä kirjallisesti, ja siitä on käytävä ilmi päivittäisen työajan pituus, mahdolliset mat- kan aikaiset vapaapäivät sekä se, miten työaika tasataan. Kirjallisena sopimuksena käy myös työvuoroluettelo, joka kattaa kaikki työajan tasoittumiseen tarvittavat jaksot ja jonka molemmat osapuolet ovat allekirjoittaneet.

Jos matkalla mukana olevien työntekijöiden työaikoja ei pystytä tasaamaan normaalin käytössä olevan jakson ku- luessa, voidaan työaika tasoittaa useamman jakson aika- na. Usein matkan ajan työajan tasaamiseen tarvitaankin useampi jakso. Matkan ajan työajan tasaamisen on tapah- duttava seuraavasti:
Jos käytössä ovat 2 viikon pituiset jaksot, tulee työ- ajan tasoittua keskimäärin 80 tuntiin jaksossa enin- tään 8 jakson (=16 viikon) aikana.
Jos käytössä ovat 3 viikon pituiset jaksot, tulee työ- ajan tasoittua keskimäärin 120 tuntiin jaksossa enin- tään 5 jakson (=15 viikon) aikana.

Tasoittumiseen tarvittava aika on näin suunnilleen yhtä pitkä kuin yleistyöajassa, jossa tasoittumisjakson enim- mäispituus matkan ajan työaikaa tasoitettaessa on 16 viikkoa.

Työvuoroluettelo on laadittava ennen matkan alkua työ- ajan tasaamiseksi tarvittaville jaksoille. Jos työajan tasaa- miseksi tarvitaan 2 viikon jaksoja käytettäessä 5 jaksoa tai enemmän on kuitenkin riittävä, että tarkka työvuorolu- ettelo laaditaan vähintään 4 jaksolle (=8 viikolle). Tällöin lopuille jaksoille on laadittava tasaussuunnitelma, josta ilmenee vähintään kunkin työntekijän jakson työaika. Nel- jän (4) jakson ylittäville jaksoille ei näin tarvitse tietää täs- sä vaiheessa vielä tarkkoja työpäiviä tai kellonaikoja.

Vastaavasti jos työajan tasaamiseksi tarvitaan 3 viikon jak- soja käytettäessä 4 jaksoa tai enemmän, on riittävää, että tarkka työvuoroluettelo laaditaan vähintään 3 jaksolle (=9 viikolle). Lopuille jaksoille on laadittava tällöin tasaus- suunnitelma.

Tasaussuunnitelma on täydennettävä päivittäisillä työ- ajoilla (eli tarkoilla viikonpäivillä ja kellonajoilla) viimeis- tään viikkoa ennen viidennen jakson alkua 2 viikon jaksoja käytettäessä ja viimeistään viikkoa ennen neljännen jak- son alkua 3 viikon jaksoja käytettäessä.

Osuuko matka meneillään olevalle jaksolle vai vasta tulevalle?

Työehtosopimuksessa on määräykset siitä, milloin työajan tasoittumista koskeva ajanjakso voi jaksotyössä alkaa. Ti- lanne on eri riippuen siitä, onko matka tiedossa etukäteen vai tuleeko se tietoon niin yllättäen, että matka alkaa kes- ken meneillään olevan jakson. Jaksotyön logiikan säilymi- nen edellyttää, että tasoittumista koskevaa aikaa tarkas- tellaan jaksoittain. Tämän vuoksi työajan tasoittuminen alkaa jakson ensimmäisestä päivästä eli ei koskaan kesken jakson.

Matkan alku osuu jaksolle, joka ei ole alkanut

Jos matkan alku osuu sellaiselle jaksolle, joka ei ole vielä alkanut, alkaa työajan tasoittuminen jakson ensimmäises- tä päivästä, ja viimeistään sen jakson alusta, jolle matkan alku sijoittuu. Matkan alkamispäivä on siis ratkaiseva sen suhteen, minkä jakson alusta työajan tasaaminen on vii- meistään aloitettava.

Työajan tasoittuminen voi tarvittaessa alkaa myös ennen matkan alkua. Jaksot, joille matka sijoittuu, kuuluvat aina luonnollisesti mukaan tasoitettavaan aikaan. Työajan ta- saamiseen voidaan käyttää koko matkan ulkopuolelle jää- vä jakson aika (jos matka ei kestä koko jaksoa) ja tarvit- taessa muita jaksoja edellä kuvatusti.

ESIMERKKI:

Käytössä ovat 3 viikon jaksot. Matka alkaa jakson toisella viikolla. Työaika on matkalla 24 h vuorokaudessa ja työnte- kijällä on täysi työaika. Jos matka (työaika 24 h, seitsemänä päivänä) osuu kokonaisuudessaan jakson toiselle viikolle, kun käytössä ovat kolmen viikon jaksot, jää tasoitettavaa työaikaa muille jaksoille 48 tuntia (168 h - 120 h = 48 h). Sen jakson, jolle matka osuu, kokonaistyöaika on näin 168 tuntia, jolloin jakson enimmäistyöaika eli 120 tuntia ylittyy 48 tunnilla.

Jakso 1

	ma	ti	ke	to	pe	la	su	yhteensä	
viikko 1	0	0	0	0	0	0	0	0 h	
viikko 2: matka	24	24	24	24	24	24	24	168 h	
viikko 3	0	0	0	0	0	0	0	0 h	

Tasoitettava 48 tuntia voi tällöin sijoittua joko matkaa edeltäviin tai sitä seuraaviin jaksoihin. Tässä esimerkissä työ- aika tasataan kokonaisuudessaan matkaa seuraavan jakson aikana. Tällöin matkaa seuraavalla jaksolla työntekijällä voi olla työtä 72 tuntia (120 h – 48 h). Työaika tasoittuu näin kahden jakson aikana keskimäärin 120 tuntiin jaksossa ((168+72)/2 = 120).

Jakso 2

	ma	ti	ke	to	pe	la	su	yhteensä	
viikko 1	8	8	8	8	0	0	0	32 h	
viikko 2	8	8	0	8	0	0	0	24 h	
viikko 3	10	0	6	0	0	0	0	16 h	

Erityisesti kannattaa kiinnittää huomiota siihen, että jos ennakolta tiedetty matka sijoittuu useamman jakson ajalle, niiden jaksojen osalta, joille matka sijoittuu vain osittain, yksittäisen jakson enimmäistyöaika saa ylittyä vain silloin, kun ylitys kokonaisuudessaan johtuu matkalla tehdystä työstä. Tämä on syytä ennakoida työvuoroja suunniteltaessa.

ESIMERKKI:

Käytössä ovat 2 viikon jaksot, matkan pituus on 10 päivää. Matka sijoittuu 2 eri jakson ajalle, työaika on 24 h vuoro- kaudessa.

Jakso 1

	ma	ti	ke	to	pe	la	su	yhteensä	
viikko 1	0	0	0	0	0	0	0	0 h	
viikko 2: matka	0	0	0	0	24	24	24	72 h	
								jakson tunnit yhteensä 72 h	

Jakso 2

	ma	ti	ke	to	pe	la	su	yhteensä	
viikko 1: matka	24	24	24	24	24	24	24	168 h	
viikko 2	0	0	0	0	0	0	0	0 h	
								jakson tunnit yhteensä 168 h	

Jakso 3

	ma	ti	ke	to	pe	la	su	yhteensä	
viikko 1	0	0	0	0	0	0	0	0 h	
viikko 2	8	8	8	8	8	0	0	40 h	
								jakson tunnit yhteensä 40 h	

Jakso 4

	ma	ti	ke	to	pe	la	su	yhteensä	
viikko 1	8	8	8	0	0	0	0	24 h	
viikko 2	8	8	0	0	0	0	0	16 h	
								jakson tunnit yhteensä 40 h	

Esimerkin jaksolla 2 työntekijällä ei voi olla matkan ajan työvuorojen lisäksi muita työvuoroja, sillä jakson enim- mäispituus ylittyy jo matkan tunneista. Jaksolla 1 työtä voisi olla matkan ajan työvuorojen lisäksi enintään 8 tuntia. Jos työtä ennen matkan alkua olisi, on työnantajan huolehdittava, että vuorokausi- ja viikkolevon tulee ennen matkaa toteutua työehtosopimuksessa edellytetysti.

Jos jaksolla 1 ei ole matkan ajan työvuorojen lisäksi muita työvuoroja, jää muille jaksoille tasoitettavaa työaikaa 80 tuntia ((72 + 168) – (80 x 2)), joka on esimerkissä tasat-  tu kahdelle seuraavalle jaksolle. Jos työtunnit tasoitetaan näin useammalle jaksolle suunnitellusti, niin jakson 2 työ- tunneista ei synny ylityötä.

Matkan alku osuu jaksolle, joka on alkanut

Joskus eteen voi tulla tilanne, että jakso, jolle matkan alku osuu, onkin jo ehtinyt alkaa. Tällainen tilanne voi johtua esimerkiksi äkillisesti tietoon tulevasta työnantajan omas- ta työmatkasta. Tilanne eroaa siis edellisestä kohdasta, jossa matka tulee tietoon niin hyvissä ajoin, että työvuo- rot ehditään kokonaisuudessaan suunnitella myös sen jakson osalta, jolle matkan alku osuisi. Ongelmaksi muo- dostuu se, miten ne jakson työtunnit, jotka on jo ehditty tehdä, sovitetaan yhteen matkan ajan työtuntien kanssa.

Jos matka ajoittuu kokonaan tai osin meneillään olevalle jaksolle, kyseisen jakson siihen asti tehdyt työtunnit las- ketaan kokonaisuudessaan mukaan tasattavaan tuntimää-

rän. Äkillisesti tietoon tuleva matka aiheuttaa siis sen, että tasattavaa työaikaa saattaa olla enemmän. Käytännössä tämä rajoittaa siis jonkin verran sitä, kuinka pitkiä työ- vuoroja työntekijällä voi matkan aikana olla tai kuinka pit- kään pidempiä työvuoroja voidaan työntekijällä teettää. Käytännössä ero ei ole merkittävä. Asia on kuitenkin syytä tiedostaa työvuoroja suunniteltaessa.

Muilla jaksoilla, joille matka sijoittuu vain osittain, saa jak- son enimmäistyöaika ylittyä vain silloin, kun ylitys koko- naisuudessaan johtuu matkalla tehdystä työstä. Muiden jaksojen kuin ensimmäisen matkajakson osalta määräys noudattaa edellistä kohtaa.

Työnantajan on luonnollisesti sovittava matkan ajan työ- aikajärjestelyjen lisäksi myös työvuoroluettelon muutta- misesta.

ESIMERKKI:

Työnantaja saa tietää äkillisestä työmatkastaan jakson toi- sen viikon perjantaina. Käytössä ovat 3 viikon jaksot. Mat- ka sijoittuu meneillään olevan jakson kolmannelle viikolle. Henkilökohtaista apua työnantaja tarvitsee matkan aika- na 24 tuntia vuorokaudessa. Työntekijä on tehnyt jakson ensimmäisellä viikolla työtä 50 tuntia ja toisella viikolla 40 tuntia. Työnantaja ja työntekijä sopivat, että työntekijä lähtee mukaan matkalle.

	ma	ti	ke	to	pe	la	su	yhteensä	
suunniteltu	10	VP	10	10	10	10	VP	50	
toteutunut	10	VP	10	10	10	10	VP	50	
suunniteltu	8	8	8	8	8	VP	VP	40	
toteutunut	8	8	8	8	8	VP	VP	40	
suunniteltu	10	10	10	VP	VP	VP	VP	30	
toteutunut	24	24	24	24	24	24	24	168	

Tilanteessa tasoitettavaa työtä jää 138 tuntia (258 h – 120 h). Työajan tasaamiseen tarvitaan matkan jälkeen näin vähintään kaksi 3 viikon jaksoa.

Jaksotyöhön siirtyminen

Työehtosopimuksen mukaan siirtyminen jaksotyöhön edellyttää yhteistoimintalain mukaista menettelyä. Työnantajan on tehtävä neuvottelualoite niin ajoissa kuin mahdollista ja ilmoitettava käsiteltävät asiat sekä neuvottelujen aika ja paikka. Yhteistoimintamenettely ei rajoita työnantajan päätösoikeutta, mutta yhteistoimintamenettelyä edellytetään ennen kuin työnantaja voi päättää jaksotyön käyttöönotosta. Työehtosopimus ei siis suoranaisesti edellytä, että työ- aikamuodon muuttamisesta sovittaisiin työntekijän kanssa.

Kannattaa kuitenkin huomioida, että jos työsopimuksessa on nimenomaisesti sovittu työaikamuodosta, ei työnantaja voi sitä yleensä yksipuolisesti muuttaa. Tällöin muuttaminen on mahdollista yleensä vain sopimalla asiasta työntekijän kanssa. Työaikamuodosta on lähtökohtaisesti työsopimuksessa sovittu esimerkiksi silloin, kun työaikaehdosta ilmenee, että käytössä ovat tasoittumisjaksot. Työaikamuoto saattaa joissakin tapauksissa myös vakiintua työsuhteen ehdoksi, jolloin siitä tulee sopimusehdon veroinen.

Lisätietoja ja neuvoja

Jos haluat kysyä tarkentavia kysymyksiä jaksotyhön siirtymisestä, ota yhteyttä HetaHelp-neuvontapalveluumme. He- taHelp on kaikille avoin ja maksuton neuvontapalvelu henkilökohtaisen avun työnantajamalliin liittyvissä juridissa ky- symyksissä. HetaHelpiin otetaan yhteyttä puhelimitse, mutta saat puhelinneuvonnan lisäksi vastauksen kysymykseesi myös kirjallisesti (sähköpostilla tai kirjepostilla).

Katso HetaHelpin aukioloajat ja rekisteröidy palvelun käyttäjäksi nettisivuillamme:
www.heta-liitto.fi/neuvontapalvelut

Heta-Liiton uutiskirjeissä käsitellään yksittäisiä henkilökohtaisen avustajan työnantajuuteen liittyviä kysymyksiä. Mikäli Heta- Liiton uutiskirjeitä välitetään eteenpäin, tulee kirjeen sisältö välittää lyhentämättömänä ja muokkaamattomana sekä mainita lähde. Heta-Liiton uutiskirjeitä on mahdollista hyödyntää esimerkiksi vammaispalvelun viranomaisviestintää täydentävänä materiaalina mutta ei sen korvaajana. Jos kirjettä hyödynnetään viranomaisviestinnässä, tulee viranomaisen aina varmistua välittämiensä tietojen oikeellisuudesta ja ajantasaisuudesta.
Heta — Henkilökohtaisten Avustajien Työnantajien Liitto ry

1

toimisto puh. 02 4809 2400 ark. klo 9-11 • HetaHelp-neuvontapalvelu puh. 02 4809 2401 ma-ke klo 9-11, to 13-15 heta@heta-liitto.fi • www.heta-liitto.fi • www.facebook.com/hetaliitto • www.twitter.com/hetaliitto