SÄÄNNÖT                                             
I LUKU 
NIMI, TARKOITUS JA TOIMINTA                                                          

1§ Nimi ja kotipaikka 
Yhdistyksen nimi on Heta – henkilökohtaisten avustajien työnantajien liitto ry ja lyhenne Heta-liitto. 

Ruotsiksi Liitosta voidaan käyttää nimeä Heta – förbundet för personliga assistenters arbetsgivare i Finland ja englanniksi Heta – Union of the Employers of Personal Assistants in Finland. Näissä säännöissä yhdistyksestä käytetään nimitystä Liitto. 

Liitto on suomenkielinen, mutta se voi käyttää toiminnassaan myös ruotsin kieltä. 
Liiton kotipaikka on Turku ja toimialue Suomi. 

2§ Tarkoitus 
Liiton tehtävänä on edistää jäsentensä 
•	yhdenvertaisen ja itsenäisen elämän toteutumista 
•	etujen toteutumista henkilökohtaisen avun alueella 
•	valmiuksia toimia henkilökohtaisen avustajansa työnantajana 
•	turvallista ja toimivaa henkilökohtaisen avustajan työnantajuutta 
•	yhteistä etua alan työmarkkinaedunvalvonnassa. 
Lisäksi Liiton tehtävänä on 
•	kehittää henkilökohtaisen avun toimialaa ja lisätä sen arvostusta 
•	varmistaa vammaisten itsemääräämisoikeus henkilökohtaisessa avussa 
•	kehittää henkilökohtaisen avun työnantajamallin toimivuutta 
•	toimia alan työehtosopimusosapuolena jäsentensä edustajana. 

3§ Toiminta 
Tarkoituksensa toteuttamiseksi Liitto 
•	toimii aktiivisesti henkilökohtaisen avun kehittämisessä 
•	tuottaa neuvontapalveluita ja auttaa jäseniään ongelmatilanteissa 
•	neuvottelee ja solmii henkilökohtaisen avun työehtosopimuksen 
•	vaikuttaa toimialansa lainsäädännön ja muiden normien kehittämiseen 
•	järjestää kokouksia ja koulutuksia sekä neuvonta-, tiedotus- ja keskustelutilaisuuksia 
•	edustaa jäseniään erilaisissa yhteiskuntasuhteissa, verkostoissa ja työryhmissä 
•	julkaisee tukimateriaalia ja ohjeita 
•	seuraa henkilökohtaisen avun toteutumista 
•	tiedottaa henkilökohtaisesta avusta ja sen merkityksestä 
•	tekee aloitteita ja esityksiä sekä antaa lausuntoja 
•	kehittää hyviä käytäntöjä ja ohjeita henkilökohtaisen avun työnantajamallin tueksi 
•	toteuttaa muita Liiton toimialaan kuuluvia tehtäviä. 
Toimintansa tukemiseksi Liitto voi 
•	ottaa vastaan avustuksia, lahjoituksia ja testamentteja 
•	hankkia, omistaa ja myydä toimintaansa varten tarpeellista kiinteää, irtainta ja aineetonta omaisuutta 
•	perustaa tarkoitustaan edistäviä rahastoja, yhdistyksiä ja yhtiöitä 
•	harjoittaa välittömästi tarkoituksensa toteuttamiseen liittyvää elinkeinotoimintaa 
•	anoa apurahoja ja avustuksia sekä 
•	toimeenpanna asianmukaisen luvan saatuaan arpajaisia ja rahankeräyksiä. 
Liitto on yleishyödyllinen ja poliittisesti sitoutumaton, eikä sen tarkoituksena ole toiminnallaan tuottaa siihen osallisille voittoa tai muuta välitöntä taloudellista ansiota. 

II LUKU 
JÄSENYYS 

4§ Jäsenet 
Liiton jäsenet voivat olla varsinaisia jäseniä, henkilökannatusjäseniä, yhteisökannatusjäseniä ja kunniajäseniä. 

Varsinaiseksi jäseneksi voi liittyä Liiton tarkoituksen hyväksyvä täysi-ikäinen luonnollinen henkilö, joka toimii 
•	oman henkilökohtaisen avustajansa työnantajana tai 
•	vammaisen henkilön puolesta tämän henkilökohtaisen avustajan työnantajana. 

Kannattajajäseneksi voidaan hyväksyä henkilö, järjestö tai muu oikeuskelpoinen yhteisö, joka haluaa tukea Liiton tarkoitusta ja toimintaa. 

Hallitus hyväksyy varsinaiset ja kannattajajäsenet sekä jäsenryhmän muutokset hakemuksesta. 
Kunniajäseneksi voidaan hallituksen esityksestä kutsua valtuuston kokouksessa henkilö, joka on huomattavasti edistänyt ja tukenut Liiton toimintaa. 

5§ Jäsenen oikeudet ja velvollisuudet 
Jokaisella varsinaisella ja kunniajäsenellä on oikeus äänestää yhdestä kolmeen ehdokasta valtuuston vaalissa. Jäsenellä ei kuitenkaan ole äänioikeutta, ellei hän ole suorittanut koko erääntynyttä jäsenmaksuaan Liitolle vaalijärjestyksessä määrättyyn päivään mennessä. Kannattajajäsenellä ei ole oikeutta asettua ehdolle valtuustoon tai hallitukseen eikä äänioikeutta valtuuston vaalissa. 

Varsinaisella jäsenellä ei ole oikeutta asettua ehdolle valtuustoon tai hallitukseen, jos hän ei ole suorittanut koko erääntynyttä jäsenmaksuaan Liitolle. 

Varsinainen jäsen ja kannattajajäsen maksavat liittymismaksun ja vuotuisen jäsenmaksun. Maksu voi olla erisuuruinen eri jäsenryhmille. Kunniajäsen on vapaa jäsenmaksuista. 

Jäsenen on noudatettava näitä sääntöjä sekä täytettävä niihin ja liiton tekemiin sopimuksiin ja päätöksiin perustuvat velvollisuutensa. 

6§ Jäsenen eroaminen ja erottaminen 
Varsinaisen jäsenen tulee ilmoittaa, jos hän ei pysyvästi enää toimi henkilökohtaisena avustajan työnantajana. Tällöin jäsenyys muuttuu henkilökannatusjäsenyydeksi jäsenen suostumuksella. Muutoin jäsenen on erottava Liitosta. 

Jäsen voi erota Liitosta ilmoittamalla siitä kirjallisesti hallitukselle tai sen puheenjohtajalle tai ilmoittamalla erosta valtuuston kokouksessa pöytäkirjaan merkittäväksi. Eroaminen ei poista erääntyneitä jäsenmaksuvelvoitteita.  

Hallitus voi katsoa eronneeksi jäsenen, joka on jättänyt edellisen vuoden erääntyneen jäsenmaksunsa maksamatta. 

Hallitus voi erottaa jäsenen, joka 
•	ei enää täytä näissä säännöissä olevia jäsenyyden ehtoja 
•	on muuten jättänyt täyttämättä ne velvoitteet, joihin hän on Liittoon liittymällä sitoutunut 
•	on menettelyllään Liitossa tai sen ulkopuolella huomattavasti vahingoittanut Liittoa tai 
•	on toistuvasti tai tahallisesti rikkonut Liiton solmimia työehtosopimuksia. 

Jos erottamisen syynä on jokin muu kuin jäsenmaksun laiminlyönti, on jäsenelle varattava tilaisuus selvityksen antamiseen ennen erottamispäätöksen tekoa. 

III LUKU 
PÄÄTÖKSENTEKO JA HALLINTO 

7§ Toimielimet 
Liiton päätösvaltaa käyttää valtuusto. Toimeenpanevana elimenä on hallitus. 

8§ Päätöksenteko ja kokousjärjestelyt 
Valtuuston ja hallituksen kokousten päätökset tehdään avoimen äänestyksen perusteella, ellei suljettua äänestystä kannatetusti vaadita. 

Asiaäänestyksessä voittaneeksi tulee ehdotus, joka on saanut yli puolet annetuista äänistä, lukuun ottamatta näiden sääntöjen 22 § ja 23 § mainittuja asioita. Äänten mennessä tasan ratkaisee kokouksen puheenjohtajan ääni, vaaleissa kuitenkin arpa. 

Valittaessa valtuuston tai hallituksen puheenjohtajaa, on valituksi tulevan saatava yli puolet annetuista äänistä. Muissa henkilövaaleissa valituksi tulee suurimman äänimäärän saanut ehdokas. 

Reaaliaikainen etäosallistuminen yhdistyksen, valtuuston ja hallituksen kokouksiin on mahdollista tietoliikenneyhteyden tai muun teknisen apuvälineen avulla, jos hallitus niin päättää. Hallitus päättää toteutustavasta. Kokouskutsussa on mainittava, jos etäosallistuminen kokoukseen on mahdollista ja miten se toteutetaan.  

Jos kokoukseen etäosallistuvan puheoikeuden käyttäminen on tavalla tai toisella rajoitettua, myös siitä on mainittava kutsussa. Äänestyksen tai vaalien kyseessä ollessa hallitus päättää, miten etäosallistujan henkilöllisyys varmistetaan. 

9§ Valtuusto 
Liiton päättävänä elimenä on valtuusto. Valtuuston kokoukset ovat sääntömääräisiä ja ylimääräisiä kokouksia. Sääntömääräisiä kokouksia ovat vuosittain 15.5. mennessä pidettävä kevätkokous ja 15.12. mennessä pidettävä syyskokous. 

Järjestäytynyt valtuusto on päätösvaltainen, kun vähintään puolet jäsenistä on läsnä, mukaan lukien puheenjohtaja tai hänen estyneenä olleessaan varapuheenjohtaja. 

Valtuuston jäsenen tai varajäsenen, joka haluaa määrätyn asian käsiteltäväksi kokouksessa, on ilmoitettava siitä hallitukselle niin hyvissä ajoin, että asia voidaan sisällyttää kokouskutsuun. 

10§ Valtuuston kokoonpano 
Valtuustoon valitaan 14–20 varsinaista jäsentä, jotka keskuudestaan valitsevat puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Lisäksi valitaan 14–20 varajäsentä. Tulevan valtuuston koosta päättää edellinen valtuusto viimeisessä sääntömääräisessä kokouksessaan. Valtuusto valitaan kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Valtuuston toimikausi alkaa vaalituloksen julkistamista seuraavasta syyskokouksesta ja päättyy seuraavan vaalituloksen julkistamista seuraavaan syyskokoukseen. 
Valtuuston jäsenen ja varajäsenen tulee olla Liiton varsinainen jäsen. Hänen tulee erota valtuustosta, jos tämä edellytys lakkaa. 

Valtuuston jäsenen tilalle nousee varajäsen, jos jäsen 
•	tulee valituksi hallitukseen tai 
•	on pysyvästi estynyt toimimasta valtuuston jäsenenä tai 
•	menettää vaalikelpoisuutensa. 

Valtuuston varajäsenillä ja hallituksen jäsenillä on läsnäolo- ja puheoikeus valtuuston kokouksissa. 

11§ Valtuuston vaali 
Valtuuston jäsenet valitaan joka kolmas vuosi 1.9.–31.10. pidettävällä jäsenäänestyksellä, joka järjestetään erillisessä äänestystilaisuudessa, postitse, tietoliikenneyhteyden ja/tai muun teknisen apuvälineen avulla. Vaalista määrätään tarkemmin valtuuston vahvistamassa vaalijärjestyksessä. 
Äänioikeutettuja ovat Liiton varsinaiset jäsenet, jotka ovat suorittaneet jäsenmaksunsa vaalijärjestyksessä määrättyyn päivään mennessä. 

Suurimman äänimäärän saaneet tulevat valituksi valtuuston varsinaisiksi jäseniksi ja seuraavaksi suurimman saaneet varajäseniksi. 

12§ Valtuuston tehtävät ja sääntömääräiset kokoukset 
Valtuusto hyväksyy henkilökohtaisten avustajien työnantajien työehtosopimuksen tai valtuuttaa hallituksen hyväksymään sen ohjeidensa mukaan. 

Valtuuston kevätkokouksessa käsitellään seuraavat asiat: 
•	esitellään hallituksen vuosikertomus edelliseltä toimintavuodelta 
•	esitellään tilinpäätös ja tilintarkastuskertomus edelliseltä toimintavuodelta 
•	päätetään tilinpäätöksen vahvistamisesta 
•	päätetään vastuuvapauden myöntämisestä hallitukselle ja muille vastuuvelvollisille 
•	päätetään joka kolmas vuosi valtuuston jäsenten ja varajäsenten määrästä seuraavalle kolmivuotiskaudelle 
•	käsitellään kokoukselle tehdyt aloitteet 
•	käsitellään muut kokouskutsussa mainitut asiat sekä 
•	käsitellään muut asiat, jotka kokous toteaa kiireelliseksi 3/4 määräenemmistöllä annetuista ja hyväksytyistä äänistä.  

Valtuuston syyskokouksessa käsitellään seuraavat asiat: 
•	uuden valtuuston ensimmäisessä kokouksessa todetaan vaalitulos ja vahvistetaan valtuuston kokoonpano 
•	uuden valtuuston ensimmäisessä kokouksessa valitaan valtuuston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja 
•	käsitellään hallituksen tilannekatsaus 
•	päätetään tarvittaessa strategiasta 
•	päätetään seuraavan vuoden toimintasuunnitelma 
•	päätetään seuraavana vuonna eri jäsenryhmiltä perittävät liittymis- ja jäsenmaksut 
•	päätetään valtuuston ja hallituksen jäsenten palkkioista ja korvauksista 
•	päätetään seuraavan vuoden talousarvio 
•	uuden valtuuston ensimmäisessä kokouksessa päätetään hallituksen jäsenten määrästä seuraavalle kolmivuotiskaudelle 
•	valitaan joka kolmas vuosi hallituksen puheenjohtaja, jota kutsutaan Liiton puheenjohtajaksi, sekä varapuheenjohtaja. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja eivät ole erovuoroisia yhtä aikaa. 
•	valitaan erovuoroisten tilalle hallituksen jäsenet, joiden toimikausi on kolme vuotta. 
•	valitaan tilintarkastusyhteisö 
•	käsitellään kokoukselle tehdyt aloitteet 
•	käsitellään muut kokouskutsussa mainitut asiat sekä 
•	käsitellään muut asiat, jotka kokous toteaa kiireelliseksi 3/4 määräenemmistöllä annetuista ja hyväksytyistä äänistä. 

13§ Valtuuston ylimääräinen kokous 
Valtuuston ylimääräinen kokous pidetään, kun valtuusto tai hallitus niin päättää, tai vähintään 1/10 valtuuston äänioikeutetuista jäsenistä tai 1/10 Liiton äänioikeutetuista jäsenistä sitä hallitukselta vaatii erityisesti ilmoittamansa asian käsittelyä varten. 

Ylimääräinen kokous on pidettävä 75 vuorokauden kuluessa siitä, kun vaatimus sen pitämisestä on esitetty hallitukselle. 

14§ Valtuuston kokouskutsut 
Valtuuston kutsuu koolle hallitus. 

Kutsu valtuuston sääntömääräiseen kokoukseen toimitetaan valtuuston jäsenille kirjeitse tai sähköpostitse viimeistään kaksi viikkoa ja ylimääräiseen kokoukseen viimeistään viikkoa ennen kokousta. Kutsussa on mainittava kokouksessa käsiteltävät asiat. 

Kiireellisissä tapauksissa voidaan kutsu ylimääräiseen kokoukseen toimittaa kokousta edeltävänä päivänä, jolloin kutsu on lähetettävä sähköpostitse. 

15§ Valtuustoaloitteet 
Varsinainen jäsen voi tehdä aloitteen valtuustolle. Kevätkokousta varten aloite toimitetaan hallitukselle helmikuun ja syyskokousta varten syyskuun loppuun mennessä. Hallituksen on tuotava aloite valtuuston kokouksen käsiteltäväksi lausuntoineen. 

16§ Hallitus 
Hallitukseen kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja 3–6 jäsentä, joiden toimikausi on kolme kalenterivuotta. 

Hallitukseen voidaan valita ainoastaan Liiton varsinainen jäsen. Jos hallituksen jäsen ei enää ole Liiton varsinainen jäsen, hänen kautensa päättyy valtuuston seuraavassa sääntömääräisessä kokouksessa, jossa hänen tilalleen jäljellä olevaksi kaudeksi valitaan uusi jäsen. 

Hallituksen tulee hoitaa asioita huolellisesti yhdistyslain, näiden sääntöjen, valtuuston päätösten sekä hyvän yhdistyskäytännön ja hallintotavan mukaan. 

Hallitus kokoontuu puheenjohtajan tai hänen estyneenä ollessaan varapuheenjohtajan kutsusta, kun he katsovat siihen olevan aihetta, tai kun vähintään puolet hallituksen jäsenistä vaatii sitä. Hallitus on päätösvaltainen, kun vähintään puolet sen jäsenistä on läsnä, mukaan lukien puheenjohtaja tai hänen estyneenä ollessaan varapuheenjohtaja. Jos hallitus niin päättää, sen kokouksiin voi osallistua myös tietoliikenneyhteyden tai muun teknisen apuvälineen avulla. 
Valtuuston puheenjohtajalla ja varapuheenjohtajalla on läsnäolo- ja puheoikeus hallituksen kokouksissa. 

Liiton puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja/tai hallituksen siihen määräämä hallituksen jäsen on velvollinen olemaan läsnä valtuuston kokouksessa. 

17§ Hallituksen tehtävät 
Hallituksen tehtävänä on muun muassa 
•	edustaa Liittoa ja hoitaa sen operatiivisia asioita 
•	neuvotella työehto- ja muita sopimuksia ja toimia muillakin tavoilla jäsentensä hyväksi heidän työnantaja-asemaansa koskevissa asioissa 
•	valvoa alan työehtosopimuksen noudattamista 
•	laatia ehdotus Liiton strategiasta 
•	hyväksyä Liiton hallinnossa noudatettavat hallintosääntöä täydentävät ohjeet 
•	huolehtia valtuuston päätösten toimeenpanosta 
•	valita keskuudestaan tai ulkopuolelta tarvittavat toimihenkilöt tai työryhmät 
•	palkata ja erottaa Liiton toimihenkilöt sekä sopia heidän työsuhteensa ehdoista 
•	kutsua koolle valtuuston kokoukset ja valmistella niissä käsiteltävät asiat 
•	laatia kutakin toimintavuotta varten toimintasuunnitelma- ja talousarvioehdotukset 
•	esittää valtuustolle kertomus edellisen kalenterivuoden toiminnasta 
•	huolehtia kirjanpidosta ja tilinpäätöksen valmistumisesta 
•	vastata Liiton taloudesta ja omaisuudesta huolellisesti 
•	päättää Liiton omaisuuden myymisestä, vaihtamisesta tai kiinnittämisestä 
•	huolehtia, että viranomaisrekistereissä on ajantasaiset tiedot Liitosta 
•	hyväksyä ja erottaa jäsenet ja ylläpitää jäsenluetteloa 
•	valita Liiton edustajat järjestöihin ja muihin yhteistyö- ja valmisteluelimiin 
•	hoitaa muut asiat, jotka eivät kuulu valtuustolle. 

18§ Liiton nimen kirjoittaminen 
Liiton nimen kirjoittaa hallituksen puheenjohtaja, varapuheenjohtaja tai hallituksen määräämä henkilö. 

IV LUKU 
MUITA MÄÄRÄYKSIÄ 

19§ Tili- ja toimintakausi 
Liiton tili- ja toimintakausi on kalenterivuosi. Tilinpäätös asiakirjoineen on toimitettava tilintarkastusyhteisölle viimeistään 30 päivää ennen kevätkokousta. 

Tilintarkastusyhteisön tulee toimittaa tilintarkastuskertomus viimeistään kaksi viikkoa ennen valtuuston kokousta. 

20§ Tilintarkastus 
Liiton taloutta ja hallintoa tarkastamaan valitaan tilintarkastusyhteisö. 

21§ Liiton ohjeet 
Liitolla voi olla näitä sääntöjä täydentäviä ohjeita kuten hallintosääntö ja vaalijärjestys, jotka ja joiden muutokset hyväksytään yksinkertaisella enemmistöllä valtuuston kokouksessa.
 
22§ Sääntöjen muuttaminen 
Näiden sääntöjen muutokset hyväksyy valtuusto. Sääntömuutosehdotuksen tulee esiintyä kokonaisuudessaan kokouskutsussa. 

Ehdotus tulee hyväksytyksi, jos vähintään kaksi kolmasosaa (2/3) annetuista ja hyväksytyistä äänistä kannattaa sitä kokouksessa. 

23§ Liiton purkaminen 
Valtuusto voi päättää Liiton purkamisesta, jos asiasta on mainittu kokouskutsussa. Purkamispäätöksen on saatava taakseen vähintään kolme neljäsosaa (3/4) annetuista ja hyväksytyistä äänistä. 

Liiton purkautuessa tai tullessa lakkautetuksi sen varat käytetään Liiton tarkoituksen edistämiseen purkamisesta päättävän kokouksen määräämällä tavalla.