HetaHelp-uutiskirje: Työnantajana toimivan neuvonta, ohjaus ja auttaminen vammaispalvelussa
7/2015

Työnantajana toimivan neuvonta, ohjaus ja auttaminen vammaispalvelussa

Vammaispalvelulaki edellyttää, että työnantajana toimivaa henkilökohtaisen avun käyttäjää ohjataan ja autetaan avustajan palkkaukseen liittyvissä asioissa. Työnantajan kokemus on usein se, että kunnan neuvontapalvelut ovat vaikeasti tavoitetta- vissa ja varsinkin työsuhdeasioissa on vaikeaa saada vastauksia. Tässä uutiskirjeessä kerromme esimerkin avulla siitä, miten asioinnin tulisi sujua vammaispalvelussa.

Vammaispalvelun antamaa neuvontaa käsitellään useassa eri laissa. Hallintolaissa määritellään muun muassa hallin- nossa yleisesti noudatettu neuvontavelvollisuus. Sosiaali- huollon lainsäädännössä on erityissäännöksiä, joiden tar- koituksena on turvata asiakkaan perus- ja ihmisoikeuksien sekä itsemääräämisoikeuden toteutumista. Tämän lisäksi vammaispalvelulain mukaan kunnan on tarvittaessa ohjat- tava ja autettava vaikeavammaista henkilöä avustajan palk- kaukseen liittyvissä asioissa silloin, kun henkilökohtainen apu on järjestetty työnantajamallilla.

Ohjauksen ja auttamisen on tarkoitus turvata  työnanta- jan asemaa, sillä työnantajana toimimiseen liittyy lukuisia asioita, joissa kuka tahansa voi tarvita neuvoja ja   lisäapua
– harva yritysjohtajakaan osaa oikeasti itse tarkistaa, onko vuosilomapalkka laskettu oikein. Ohjaus- ja auttamisvel- vollisuus on ymmärrettävissä myös henkilökohtaisen avun tarkoituksesta käsin. Yhdenvertaisuuden ja itsemääräämis- oikeuden toteutumista haittaa se, jos vaikeavammainen työnantaja ei voi keskittyä oman elämänsä asioihin, vaan joutuisi vamman tai sairauden ja henkilökohtaisen avun tar- peen vuoksi käyttämään huomattavan paljon aikaa ja vaivaa työnantaja-asioiden hoitamiseen.

Mitä tehdä, jos tässä kirjeessä käsitellyt asiat ovat kunnassa pielessä? Heta-Liitto käsittelee tulevassa uutiskirjeessä kei- noja, joilla vammaispalvelun asiakas tai vaikkapa omainen voi puuttua epäkohtiin.

Ideoita ja toiveita Heta-Liiton tulevien uutiskirjeiden aiheik- si voi toimittaa Heta-Liiton tiedottajalle sähköpostitse: kat- ja.keto@heta-liitto.fi.

Viranomaisen tavanomainen neuvontavelvolli- suus - Selkeä kieli on asiakkaan oikeus

Viranomaisen on toimivaltansa rajoissa annettava asiakkail- leen tarpeen mukaan hallintoasian hoitamiseen liittyvää neuvontaa sekä vastattava asiointia koskeviin kysymyksiin ja

tiedusteluihin. Esimerkiksi vammaispalvelun sosiaalityönte- kijä ei voi jättää hänelle lähetettyihin viesteihin vastaamatta
–	tämä on mahdollista vain varsin äärimmäisissä tilanteissa. Ylipäänsä palvelut tulisi järjestää niin, että sosiaalityönteki- jällä on aikaa vastata kysymyksiin.

Monet vammaispalvelun kanssa asioivat kokevat, ettei asioidessa saa selviä vastauksia. Viranomaisen on käytet- tävä asiallista, selkeää ja ymmärrettävää kieltä. Vaikka asia olisi monitahoinen, tulisi vammaispalvelun muotoilla asia niin, että se on asiakkaan riittävästi ymmärrettävissä. Erityi- sen tärkeää on, että päätökset perusteluineen kirjoitetaan ymmärrettävällä, selkeällä ja yksiselitteisellä kielellä. Usein varsinkin henkilökohtaisen avustajan työsuhteita koskevas- sa neuvonnassa on taustapulmana se, että kunta ei ole riit- tävästi selvittänyt asiaa. Jos asiaan ei ole kiireen vuoksi ollut mahdollista paneutua, on selvää, ettei asiakkaillekaan voida viestiä ymmärrettävästi. Käytettävissä olevien resurssien tu- lisi siis olla kunnossa.

Henkilökohtaisen avustajan käyttö matkalla on yksi He- ta-Liitosta usein kysytyistä aiheista. Esimerkiksi tällä tavalla asiointi voisi sujua vammaispalvelussa, kun henkilökohtai- sen avun käyttäjä pohtii matkalle lähtöä.

Työnantaja: ”Olen vähän miettinyt josko sitä joskus ulko- maille, kun on nyt henkilökohtainen avustajakin.”

Kun työnantaja ottaa yhteyttä ja kertoo, että haluaisi lähteä ulkomaanmatkalle, on oikeudellisesti kyse sosiaalihuollon asiakkaan ja kunnan viranhaltijan asemista. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että laki määrittää, miten vammaispal- velun sosiaalityöntekijän tai muun kyselyyn vastaavan tulisi tilanteeseen reagoida.

Sosiaalityöntekijä: ”Sosiaalihuollon henkilöstön on selvitet- tävä asiakkaalle hänen oikeutensa ja velvollisuutensa sekä erilaiset vaihtoehdot ja niiden vaikutukset samoin kuin muut seikat, joilla on merkitystä hänen asiassaan. Selvitys on an- nettava siten, että asiakas riittävästi ymmärtää sen sisällön ja merkityksen.” (Sosiaalihuollon asiakaslaki 2 luku 5 §)

Sosiaalityöntekijä kertoo muun muassa:
•	Vammaispalvelulain nojalla henkilökohtaista apua voi- daan myöntää myös ulkomaan matkan ajan työtuntei- hin ja muun muassa työntekijän kohtuullisiin ja välttä- mättömiin matka- ja majoituskuluihin.
•	Työnantaja voi jättää hakemuksen henkilökohtaisen avun lisätunneista ja työntekijän matka- ym. kuluista vammaispalveluun
•	Lisäksi sosiaalityöntekijä neuvoo menettelyssä hake- musta jätettäessä.

Asiakkaan ei siis itse voi edellyttää kysyvän, minkälaisia pal- veluita hän voisi esimerkiksi saada tai mitä oikeuksia hänellä on. Sosiaalihuollon henkilöstön pitää kertoa näistä seikoista ilman, että asiakas osaa kysyä.

Työnantaja: ”Avustaja kysyy minulta palkasta ulkomaan- matkan ajalla, eli syntyykö ylityötä ja onko hänellä oikeus päivärahaan?”

Sosiaalityöntekijä: ”Kun henkilökohtainen apu on järjestet- ty työnantajamallilla, vaikeavammaista henkilöä on tarvit- taessa ohjattava ja autettava avustajan palkkaukseen liitty- vissä asioissa.” (Vammaispalvelulaki 8d § 3 mom.)

•	Kunnan on tarvittaessa hyvinkin yksityiskohtaisesti neu- vottava, ohjattava ja autettava työnantajana toimivaa.
•	Ohjauksen ja auttamisen tulisi olla oma-aloitteista, eli työnantajan ei erikseen tarvitse pyytää neuvoa! Kun- nan tulisi oma-aloitteisesti ohjeistaa matkustamiseen liittyvissä asioissa kuten ateriakorvauksen hakemisessa.
•	Aina on huomioitava asiakkaan etu ja oikeusturva sekä erilaisten asiakkaiden erilaiset ja yksilölliset tarpeet.
•	Usein samassa tilanteessa tulisi huolehtia sekä ohjauk- sen ja auttamisen että edellä käsitellyn, asiakaslain 2 luvun 5 §:n mukaisen selvityksen antamisesta.
•	Tässä tapauksessa työnantaja tarvitsee neuvontaa mm. matkan työajan järjestämisestä ja sen vaikutuksesta avustajan palkan määräytymiseen. Työnantajalle tulisi myös antaa tietoja hänen oikeuksistaan ja velvollisuuk- sistaan esimerkiksi ylityön suhteen.

Kohtuulliset mukautukset
Entä jos työnantaja ei voi itse käyttää nettiä tai puhelinta? Jo sosiaalihuollon asiakaslaki edellyttää, että asiakkaalle selvitetään asia sellaisella tavalla, että asia on riittävästi asi- akkaan ymmärrettävissä. Tämä voi myös vaatia kotikäyntien tekemistä. Hyvä käytäntö on esimerkiksi se, että kunnassa on työnantajien ohjaamiseen ja auttamiseen erikoistunut sosiaalityöntekijä tai -ohjaaja.

Yhdenvertaisuuslain mukaan viranomaisen on järjestettä- vä kohtuulliset mukautukset, jotta vammainen henkilö voi asioida yhdenvertaisesti muiden kanssa. Kohtuullisilla mu- kautuksilla tarkoitetaan YK:n vammaisyleissopimuksen mu- kaan tarvittaessa yksittäistapauksissa toteutettavia tarpeel- lisia ja asianmukaisia muutoksia ja järjestelyjä.

Myös henkilökohtaisessa avussa tulisi siten huomioida työnantajina toimivien henkilöiden tarve kohtuullisiin mu- kautuksiin esimerkiksi palkkahallinnossa ja neuvontapalve- luissa. Kohtuullisten mukautusten epääminen voi olla yh- denvertaisuuslaissa kiellettyä syrjintää, jonka seurauksena viranomainen voi joutua maksamaan asiakkaalle hyvitystä.

Esimerkkejä:
•	Vammaispalvelu on kertonut, että neuvontaa työnanta- ja-asioissa annetaan sosiaalityöntekijöiden puhelinajal- la. Henkilö ei voi puhevamman vuoksi kysyä neuvoja puhelinajalla. Kunnan tulisi järjestää pääsy neuvonta- palvelujen piiriin jollakin asiakkaalle sopivalla tavalla.
•	Näkövammainen henkilö ei voi itse tarkistaa henkilö- kohtaisen avustajan tuntilistoja ennen listojen toimit- tamista palkanlaskijalle. Kunnan tulisi järjestää hen- kilökohtainen apu ja siihen liittyä asiointi siten, että työnantaja voi tarkistaa listat. Sama koskee myös muita työsuhteeseen liittyviä asiakirjoja kuten työsopimuksia.

Erityistä tukea tarvitsevat henkilöt
Vammaispalvelussa tulisi olla myös tarkkana ja tunnistaa erityistä tukea tarvitsevat henkilöt. Pahimmillaan henkilö- kohtainen apu voi jäädä toteutumatta esimerkiksi sen vuok- si, ettei henkilö saa rekrytoitua avustajaa tai ei saa jätettyä tarvittavaa hakemusta. Erityistä tukea tarvitsevalla henki- löllä ja asiakkaalla tarkoitetaan henkilöä, jolla on erityisiä vaikeuksia hakea ja saada tarvitsemiaan sosiaali- ja terveys- palveluja kognitiivisen tai psyykkisen vamman tai sairau- den, päihteiden ongelmakäytön, usean yhtäaikaisen tuen tarpeen tai muun vastaavan syyn vuoksi ja jonka tuen tarve ei liity korkeaan ikään. On kuitenkin huomattava, että hen- kilökohtaisen avun järjestäminen työnantajamallilla edellyt- tää kykyä ja halua toimia avustajan työnantajana. Sosiaali- työntekijän tulisi varmistaa, että erityistä tukea tarvitseva henkilö saa henkilökohtaista apua tarvettaan vastaavasti, sopivalla järjestämistavalla ja riittävää ohjausta.

Heta-Liiton uutiskirjeissä käsitellään yksittäisiä henkilökohtaisen avustajan työnantajuuteen liittyviä kysymyksiä. Mikäli Heta- Liiton uutiskirjeitä välitetään eteenpäin, tulee kirjeen sisältö välittää lyhentämättömänä ja muokkaamattomana sekä mainita lähde. Heta-Liiton uutiskirjeitä on mahdollista hyödyntää esimerkiksi vammaispalvelun viranomaisviestintää täydentävänä materiaalina mutta ei sen korvaajana. Jos kirjettä hyödynnetään viranomaisviestinnässä, tulee viranomaisen aina varmistua välittämiensä tietojen oikeellisuudesta ja ajantasaisuudesta.
Heta — Henkilökohtaisten Avustajien Työnantajien Liitto ry
Hämeenkatu 3A, 20500 Turku • toimisto puh. 02 4809 2400 ark. klo 9-11 • HetaHelp-neuvontapalvelu puh. 02 4809 2401
ark. klo 9-11 • heta@heta-liitto.fi • www.heta-liitto.fi • www.facebook.com/hetaliitto • www.twitter.com/hetaliitto