HetaHelp-uutiskirje: Henkilökohtaisen avustajan työterveyshuolto
2/2016

Henkilökohtaisen avustajan työterveyshuolto

Henkilökohtaisen avustajan työterveyshuolto sisältää aina lakisääteisen niin sanotun ennaltaehkäisevän työterveyshuollon. Sai- raanhoidon palvelujen järjestäminen on sen sijaan työnantajille vapaaehtoista. Kunnalla on velvollisuus korvata lakisääteisen työ- terveyshuollon kulut, ei sairaanhoidon palveluita. Silloin, kun henkilökohtainen apu on järjestetty niin, että vammainen henkilö itse palkkaa avustajan, ei työterveydenhuolto tämän vuoksi sisällä sairaanhoitoa. Sairauden iskiessä avustaja siis hakeutuu tavalliselle lääkärille tai hoitajan vastaanotolle. Avustajan pitkä, useita viikkoja tai kuukausia kestävä sairausloma voi sen sijaan merkki siitä, että työterveyshuollon asiantuntemusta saatetaan tarvita.

Positiivista on, että velvollisuus työterveyshuollon järjestämiseen tiedostetaan myös vammaispalveluissa aiempaa paremmin. On- gelmia on kuitenkin työterveyshuollon kustannusten korvauksissa sekä käsityksissä siitä, mitä lakisääteinen työterveyshuolto si- sältää. Lähetämme vielä tänä vuonna erillisen uutiskirjeen, jossa kerrotaan henkilökohtaisen avustajan työterveystarkastuksista.

Vastuita kaikilla

Työterveyshuolto on paitsi työnantajan lakisääteinen velvolli- suus, myös tärkeä osa työntekijän työkyvyn ylläpitämistä. Par- haimmillaan työterveyshuolto vähentää avustajan sairauspois- saoloja ja ehkäisee työstä aiheutuvia vammoja. Työnantajan tulee ottaa työterveyshuollon hankkiminen ja työterveyshuol- losta saamansa neuvot ja ohjeistukset vakavasti. Työntekijällä taas on velvollisuus osallistua niin sanottuihin pakollisiin työ- terveystarkastuksiin.

Kunnalla on usein käytännössä työterveyshuollon järjestämi- sessä tärkeä rooli, jottei avustajan työnantajalle ja työntekijälle synny tarpeettomia riskejä. Vammaispalvelun on oltava aktiivi- nen, jotta työterveyshuolto saadaan järjestettyä sujuvasti.

Työterveyshuollon taas tulisi toteuttaa työterveyshuollon pal- velut lain edellyttämässä laajuudessa ja henkilökohtaisen avus- tajan työn erityispiirteet huomioiden. Hyvä työterveyshuolto- käytäntö edellyttää työantajan ja työterveyshuollon järjestäjän välistä aktiivista yhteistyötä.

Miksi työterveyshuolto ja kenelle?

Työterveyshuollon tavoitteena on terveellinen ja turvallinen työ, työympäristö ja työyhteisö. Jokaisen työnantajan on jär- jestettävä  työterveyshuolto:

•	työstä  ja  työolosuhteista  johtuvien  terveysvaarojen   ja
-haittojen ehkäisemiseksi ja torjumiseksi sekä
•	työntekijöiden turvallisuuden, työkyvyn ja terveyden suo- jelemiseksi ja edistämiseksi.
Perusajatuksena on, että työnantaja huolehtii avustajan työ- turvallisuudesta käyttämällä apunaan ammattihenkilöiden asiantuntemusta. Henkilökohtaisessa avussa työnantajan   voi

olla erittäin vaikea arvioida esimerkiksi tietyn nostotekniikan tai työaikajärjestelyn kuormittavuutta.

Työterveyshuollon piiriin kuuluvat kaikki työntekijät riippumat- ta esimerkiksi siitä, onko työsuhde määräaikainen tai osa-ai- kainen. Työterveyshuolto on järjestettävä myös henkilökoh- taisena avustajana toimivalle työnantajan perheenjäsenelle. Työterveyshuollon järjestäminen ei myöskään ole sidottu esim. Heta-Liiton jäsenyyteen, vaan koskee kaikkia työnantajia jäse- nyydestä riippumatta. Pahimmillaan työnantaja voi saada sa- kot, jos työterveyshuolto on järjestämättä. Oikeuskäytännössä on katsottu, että työterveyshuollon puuttuminen saattaa aina- kin joissakin tilanteissa oikeuttaa työntekijän purkamaan työ- suhteen (Helsingin hovioikeus 1.4.2015, tuomio nro 474, dnro S 14/2308). Kyse ei ole siis pienestä asiasta.

Työnantajan tulee saada valita työterveyshuollon tuottaja

Työnantaja hankkii työterveyshuollon joko yrityksen tai julki- sen terveydenhuollon kautta. Laki edellyttää, että työtervey- den järjestäjä ja työnantaja tekevät kirjallisen sopimuksen. Kunnan vammaispalvelu ei voi ”pakottaa” työnantajaa hank- kimaan työterveyshuoltoa tietyltä taholta – tähän ei ole oikeu- dellisia perusteita. Kunnan tulee sen sijaan tarpeen mukaan ohjata ja auttaa avustajan työterveyshuollon järjestämisessä esimerkiksi neuvomalla, mitkä tahot myyvät työterveyshuol- lon palveluja.

Työterveyshuolto muun muassa:

1.	tekee työpaikkaselvityksen ja toimenpide-ehdotuksia
2.	laatii työterveyshuollon toimintasuunnitelman
3.	ohjaa ja neuvoo työterveyteen liittyvissä asioissa
4.	määrittelee terveydenseurantatarkastusten tarpeen
1.	
5.	tekee ergonomisia selvityksiä
6.	ohjaa ammatilliseen kuntoutukseen
7.	suunnittelee ja toteuttaa työkykyä ylläpitävää toimintaa
8.	seuraa vajaakuntoisten työssä selviytymistä
9.	antaa sairausvakuutuslain mukaisen työntekijän työkykyä arvioivan lausunnon
10.	tekee työntekijän terveystarkastuksia (http://www. tyosuojelu.fi/fi/tyoterveyshuolto, Työterveyshuoltolaki 12 §)

Työterveyshuollon maksavat Kela ja vammaispalvelu

Lakisääteisen työterveyshuollon maksujen korvaaminen kuu- luu kunnalle, jos henkilökohtainen apu on järjestetty työnan- tajamallilla. Osan työterveyshuollosta korvaa sairausvakuutus- lain mukaan Kela, mikä hieman mutkistaa rahaliikennettä.

Työterveyshuollon laskun korvaaminen voidaan hoitaa ainakin kahdella tavalla:

1.	Työnantaja maksaa työterveyshuollon laskun, hakee Ke- lasta korvauksen ja loppuosan kunnan vammaispalveluista
2.	Työnantaja valtuuttaa palkanlaskennasta vastaavan tahon maksamaan työterveyshuollon laskun ja hakemaan Kelas- ta korvauksen työnantajan puolesta. Tällöin työnantaja ei joudu välillisesti maksamaa työterveyshuollon laskua.

Mahdollista on myös, että kunta ensin antaa työnantajalle tar- vittavat varat laskun maksua varten. Vaihtoehtona tulisi aina olla työnantajalle täysin maksuton vaihtoehto, jossa hänen   ei edellytetä käyttävän ensin omaa rahaa työterveyshuollon laskuun. Eduskunnan oikeusasiamiehen mukaan työantajana toimivan oikeudet saattavat vaarantua, jos hän saa kunnan korvauksen vasta Kelan osuuden jälkeen (Eduskunnan oikeus- asiamies 29.9.2015 Dnro 5122/4/14).

Näin toimitaan:

1.	Työnantaja selvittää, onko hänellä työterveyshuoltosopi- mus tehtynä työterveyshuollon kanssa.
2.	Jos työterveyshuoltosopimusta ei ole, työnantajan tulee olla välittömästi yhteydessä kunnan vammaispalveluihin ja selvittää työterveyshuollon järjestäminen.
3.	Kunnan tulee korvata lakisääteisestä työterveyshuollosta aiheutuvat kustannukset ja neuvoa ja auttaa työnanta- jaa työterveyshuollon järjestämisessä. Kunnan vammais- palvelujen sosiaalityöntekijän on myös oma-aloitteisesti varmistuttava, että kaikilla työnantajilla on lakisääteinen työterveyshuolto järjestettynä.
4.	Työnantajan tulee huolehtia vielä siitä, että työpaikalla tehdään työpaikkaselvitys. Kysy asiasta tarvittaessa lisää työterveyshuollon järjestäjältä.
5.	
Jos työntekijä ei ole vielä ollut terveystarkastuksessa, olisi suositeltavaa ohjata työntekijä tarkastukseen työterveys- huoltoon. Työterveyshuolto – ei vammaispalvelu – arvioi, milloin tarkastus tai työpaikkakäynti on tarpeen.
6.	Työnantajan tulee tehdä myös riskinarviointi ja tunnistaa mahdolliset vaara- ja haittatekijät työssä. Henkilökohtai- sen avustajan työssä tällaisia voivat olla esimerkiksi raskaat nostot tai avustajan kompastuminen. Paras toimintatapa on tehdä riskinarvio samalla kun tehdään työpaikkaselvi- tys, jolloin kumpikin saadaan kuntoon. Tarvittaessa näitä linkkejä voi käyttää:
www.arkiarvi.fi
www.tyosuojelu.fi   >   tietoa   meistä   >   asiointi >

Pieni työterveyshuoltosanasto

Yleensä työterveyshuolto sujuu ilman, että työnantajan tai työntekijän tarvitsee pohtia palvelun tarkkaa sisältöä. Joskus voi kuitenkin olla hyvä tarkistaa nämä termit.

Työpaikkaselvitys: Työterveyshuollon tekemä  selvitys,  jos-  ta tehdään oma asiakirja työpaikalla nähtävänä pidettäväksi. Jokaisella henkilökohtaisen avustajan työnantajalla tulisi olla työpaikkaselvitys tehtynä. Selvityksessä on arvioitava työstä, työympäristöstä ja työyhteisöstä aiheutuvien terveysvaarojen ja haittojen, kuormitustekijöiden sekä voimavarojen terveydel- listä merkitystä ja merkitystä työkyvylle. Muun muassa avus- tajien työterveystarkastusten tarve yleisellä tasolla arvioidaan työpaikkaselvityksessä. Työpaikkaselvityksen teettäminen on työnantajan vastuulla ja selvityksen tulisi olla ajan tasainen.

Työterveyshuollon toimintasuunnitelma: Sisältää työterveys- huollon yleiset tavoitteet sekä työpaikan olosuhteisiin perustu- vat tarpeet ja niistä johtuvat toimenpiteet. Toimintasuunnitel- maa tulee tarkistaa vuosittain ja jokaisella työnantajalla tulee tämä suunnitelma olla tehtynä. Erona työpaikkaselvitykseen on siis se, että toimintasuunnitelmaan kirjataan myös tehtäviä toimenpiteitä. Tällainen voi olla esimerkiksi avustajien työaiko- jen selkeyttäminen.

Työpaikkakäynti: Työterveyshuollon edustajan (usein työter- veyshoitajan) käynti työpaikalla, henkilökohtaisessa avussa siis useimmiten työnantajan kotona. Työpaikkakäynti voidaan tehdä työterveyshuoltoa aloitettaessa tai myöhemminkin, esi- merkiksi työantajan muuttaessa uuteen kotiin tai työtehtävien muuttuessa.

Työterveystarkastus: Työntekijälle hoitajan tai lääkärin tekemä terveystarkastus. Työterveystarkastus voi olla joko pakollinen, eli työntekijän on käytävä tarkastuksessa, tai se voi olla vapaa- ehtoinen.

Heta-Liiton uutiskirjeissä käsitellään yksittäisiä henkilökohtaisen avustajan työnantajuuteen liittyviä kysymyksiä. Mikäli Heta- Liiton uutiskirjeitä välitetään eteenpäin, tulee kirjeen sisältö välittää lyhentämättömänä ja muokkaamattomana sekä mainita lähde. Heta-Liiton uutiskirjeitä on mahdollista hyödyntää esimerkiksi vammaispalvelun viranomaisviestintää täydentävänä materiaalina mutta ei sen korvaajana. Jos kirjettä hyödynnetään viranomaisviestinnässä, tulee viranomaisen aina varmistua välittämiensä tietojen oikeellisuudesta ja ajantasaisuudesta.
Heta — Henkilökohtaisten Avustajien Työnantajien Liitto ry
Hämeenkatu 3A, 20500 Turku • toimisto puh. 02 4809 2400 ark. klo 9-11 • HetaHelp-neuvontapalvelu puh. 02 4809 2401 ark. klo 9-11 • heta@heta-liitto.fi • www.heta-liitto.fi • www.facebook.com/hetaliitto • www.twitter.com/hetaliitto